FOKUS
REKONSTRUKCIJA VLADE: A kad tamo – još jedan parlament
![](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2018/11/monitor-profil-48x48.png)
Objavljeno prije
1 mjesecna
Objavio:
Monitor online![](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2024/07/53876629470_682d8bbf1a_o.jpg)
Većina ministara rekonstruisane vlade izglasana je glasovima 53 poslanika. Ne tako davno, kada je bio mandatar, Spajić se mučio da dobaci do podrške od 41. Ministri iz PES-a i partija manjinskih naroda, imaju dovoljno ruku da usmjeravaju osnovni tok Vlade. Za sve što bude odstupalo od koncepta evropske i građanske Crne Gore, oni će biti najdogovorniji. ZBCG može biti samo izgovor
Nekoliko mjeseci ranije u odnosu na krajnji rok definisan Sporazumom koji su nakon izbora potpisali predstavnici parlamentarne većine, rekonstruisana je 44. crnogorska vlada. Za lidere Koalicije Za budućnost Crne Gore (ZBCG), koji su joj se javno nadali još od januara, možda se desila i sa malim zakašnjenjem. Kako god, rekonstrukcija je donijela čudesne kombinatorike, mnogo bijesa i kritika sa raznih strana.
U rekonstruisanoj Vladi, predstavnici ZBCG Milana Kneževića i Andrije Mandića, dobili su svojih dogovorenih pet mjesta – dva potpredsjednička i tri ministarska. Ranije je bilo dogovoreno da će ZBCG pripasti četiri ministarska mjesta (saobraćaj, prosvjeta, turizam i prostorno planiranje) i pozicija potpredsjednika. Ali u suštini to je to.
Budimir Aleksić je potpredsjednik Vlade za obrazovanje, nauku i odnose sa vjerskim zajednicama, a Milun Zogović, potpredsjednik Vlade za infrastrukturu i regionalini razvoj. Ministri/ke iz redova ZBCG su: Slaven Radunović, (prostorno planiranje, urbanizam i državna imovina), Simonida Kordić (turizam) i Maja Vukićević (saobraćaj).
Istovremeno u Vladu je ušlo pet predstavnika Bošnjačke stranke (BS), koja dobila jedno više mjesto od ZBCG – jednog potpredsjednika i pet ministara. Lider BS Ervin Ibrahimović pokriva dvije pozicije – potpredsjednika Vlade za međunarodne odnose i ministra vanjskih poslova. Admir Šahmanović je novi ministar rudarstva, nafte i gasa, Mirsad Azemović – ministar dijaspore, Damir Gutić – ministar socijalnog staranja, brige o porodici i demografije i Ernad Suljević – ministar regionalno investicionog razvoja i saradnje sa NVO.
PES Milojka Spajića je u rekonstruisanoj Vladi zadržao 11 mjesta – premijera i deset ministara. Toliko ih je imao i prije rekonstrukcije. U Vladi su ostala i dva ministra SNP (Vladimir Jokić kao ministar poljoprivrede i Dragoslav Šćekić kao ministar sporta i mladih) , tri ministra albanskih stranaka ( Fatmir Đeka iz DP kao ministar ljudskih i manjinskih prava, Maraš Dukaj iz Albanske alternative kao ministar javne uprave i Nik Đeljošaj, lider Aalbanske alternative koji kao i do sada pokriva dvije pozicije – potrpedsjednik Vlade za ekonomsku politiku i ministar ekonomskog razvoja).
Demokrate su ostale na prethodnih šest pozicija – dva potpredsjednička mjesta i četiri ministarska. Doskorašnjeg ministra ekologije i turizma Vladimira Martinovića na toj poziciji zamijenio je Damjan Ćulafić, takođe Demokrata.
Kako je premijer Spajić uspio da skroji ovakav kabinet? Prosto. Mahom PES-ove ministarske resore cijepao je na pola. Dobili smo odvojena ministarstva saobraćaja i pomorstva; ministarstvo rada, zapošljavanja i socijalnog dijaloga i istovremeno ministarstvo socijalnog staranja, brige o porodici i demografije; ministarstvo energetike i ministarstvo rudarstva, nafte i gasa i slično. Ili tako što je izmislio neke nevjerovatne resore tipa – ministarstva regionalno investicionog razvoja i saradnje sa NVO. Na kraju, dobili smo jednu od najglomaznijih vlada nadaleko, resore teško da i sam Spajić može da nabroji a da ne zaviri u notes. Njegova vlada i po brojnosti i po ideološkoj heterogenosti, mnogo više liči na još jedan parlament nego na vladu. I, sigurno je, mnogo će koštati.
No, šta je dobio Spajić, širokogrudo šireći Vladu, naoko na svoju šetu? Čisto brojčano, stabilnu vladu sa nikad većom podrškom u parlamentu. “Od vlade koja je djelovala da je na staklenim nogama, sada imamo vladu sa najvećom podrškom od 1997., što bi moglo da vodi visokom stepenu stabilnosti, ali samo ukoliko prosrpske stranke ne budu vukle nacionalne i nacionalističke poteze koji će naškoditi unutrašnjem jedinstvu”, ocijenio je analitičar Miloš Bešić.
Većina ministara je izglasana sa 53 poslanika. Ne tako davno, kada je bio mandatar, Spajić se mučio da dobaci do podrške od 41. Rekonstrukcijom smo u stvari faktički dobili novu većinu. Bez izbora. Rizičnih, za vlast u turbulentnim vremenima.
U bitci za moć, desilo se i nešto široj javnosti manje primijetno ali političarima veoma važno. Spajić je diobom ministarstava umnožio svoju moć u vladi. Uz 11 mjesta PES –a, on sa, veoma lojalnim ministrima iz stranaka manjinskih naroda, u Vladi ima 19, odnosno 21 poziciju, ako se uzme u obzir da Ibrahimović i Đeljošaj pokrivaju po dvije pozicije. Vlada ukupno ima premijera, 25 ministarstva i sedam potpredsjednika, od kojih je pet samo na mjestu potpredsjednika, a dva pokrivaju i mjesto potpredsjednika i ministra. Dakle Spajić sa manjinama ima 19 od 31 pozicija. Dodjeljujući resor vanjske politike Bošnjačkoj stranci Spajić je udesio da višenacionalna Crna Gora van kuće izgleda “evropskije”. Premijer je rekonstrukcijom osnažio i svoju poziciju u Vladi, i u odnosu na Demokrate, sa kojima je ušao u sukob oko bezbjednosnog sektora, koji im je prvo ustupio.
Uglavnom, ministri iz PES-a i manjinskih naroda, imaju dovoljno ruku da usmjervaju osnovni tok politike Vlade. Za sve što bude odstupalo od koncepta evropske i građanske Crne Gore, oni će biti najdogovorniji. ZBCG može biti samo izgovor, za ono što oni ne budu željeli da urade.
Rekonstrukciju su pratile mnoge zanimljivosti i obilje nedosljednosti. Vlada je rekonstruisana uprkos obećanjima Milana Kneževića da neće ući u vladu sa Bošnjačkom strankom ako bude glasala za smjenu Andrije Mandića sa pozicije šefa parlamenta. Ili nedavnih najava Demokrata da će se negativno izjasniti o eventualnom ulasku Bošnjačke stranke u Vladu. Želja za vlašću očito je dobar stimulans.
Kritike na rekonstruisanu Spajićevu vladu išle su uglavnom u dva smjera. Prvi je, logično, ukazivao na glomaznost rekonstruisane vlade koja će građane skupo da košta, te očiglednost da je vlada tolika ne da bi bila efikasnija, nego da bi se svi pobrojani partijci u nju ugurali. Tu među analitičarima i ozbiljnim posmatračima postoji opšta saglasnost.
Posebno oštar je bio predsjednik Milatović, bivši Spajićev partijski saborac. “Danas je Crna Gora žrtva najprimitivnije političke trgovine i neodgovornosti koju premijer u kontinuitetu demonstrira prema vođenju države”, ocijenio je Milatović.
Druga vrsta kritike dolazila je mahom iz redova opozicije i njena oštrica usmjerena je više na Ervina Ibrahimovića, nego na samog Spajića. Ibrahimović je iz opozicionih klupa optuživan zbog ulaska u vladu sa Mandićevom i Kneževićevom koalicijom, iz čijih redova su se mnogo puta čuli glasovi netrpeljivosti prema manjinama, i istovremeno ideje da se Crna Gora transformiše u srpsku državu. Neku vrstu nove RS. ZBCG. Albanske partije koje su tu od ranije, uglavnom nijesu pominjane.
“Kako objasniti da danas ulazak Demokratskog fronta u Vladu popločava Bošnjačka stranka, popločava ulazak ljudi za koje su Ratko Mladić i Radovan Karadžić ratni heroji, a ne zločinci koji su organizovali pokolj i ubistvo Bošnjaka u Srebrenici”,prigovorio je tako Andrija Nikolić iz DPS-a. Bila je to jedna u nizu sličnih izjava, koje su dolazile mahom iz redova bivše trodecenijske vladajuće Đukanovićeve partije.
O žudnji za vlašću vrhova BS ima se mnogo toga reći. Ta partija je bila punkt za uhljebljavanje kadrova u vlasti, dok se bošnjački narod masovno iseljavao iz zemje u svijet. Nevolja je Crne Gore što BS tu nije nikakav izuzetak, već pravilo ponašanja naše političke klase. . Problem je što su Nikolić i ostali DPS ratnici za pravdu, zaboravili da je Bošnjačka stranka bila dugogodišnji partner te partije, koja je ratnih devdesetih bila na vlasti, i bila, između ostalog, na vlasti u vrijeme deportacija bosanskih izbjeglica 1992. koje isporučila ravno u smrt, Radovanu Karadžiću.
U istom smjeru reagovao je i lider URA i bivši premijer Dritan Abazović, koji je izlaganje u parlamentu tokom rasprave o rekonstrukciji završio riječima: “Ne može se doći do plaže, sve su straže, sve su straže Ibrahimović Draže“. Abazović je smetnuo s uma da se Vlada Zdravka Krivokapića u kojoj je bio jedini neekspert, formirala pod Ostrogom, pod Amfilohijevom patronskom rukom. Nakon što je postao premijer, i obećao evropski put i reforme, SPC je častio Temeljnim ugovorom.
“Imamo većinu koja je testament da će Crna Gora biti stabilna, da Crna Gora može da se fokusira na najbitnije teme za građane, a to su teme evropskih integracija, to su teme vladavine prava i to su teme standarda svih naših građana”, ocijenio je Spajić nakon što je rekonstruisana vlada.
Brojčana stabilnost je tu. No Spajić i ostali, u vlasti i opziciji, očito nisu razmišljali o tome koliko može biti stabilna Crna Gora, i crnogorsko društvo ako su u Vladi rijetki primjerci onih koji se nacionalno izjašnjavaju kao Crnogorci, a pitanje je da li uopšte ima onih koji svoj jezik nazivaju crnogorski. I koji su pobornici autokefalnosti CPC. Je li to u osvježenoj Crnoj Gori jeres? Ideju koncentracione Vlade, koja bi podsjetila da smo svi tu i da se mora tražiti model Crne Gore za sve, niko ni u vlasti ni u opoziciju nije ni uzeo u obziir.
Nakon rekonstrukcije, stigle su prijekorne reakcije Brisela, koje su u konačnom ostale na poruci da je “održavanje pune usklađenosti sa spoljnom i bezbjednosnom politikom Brisela, ključno za put Crne Gore ka EU”, a da je rekonstrukcija vlade unutrašnja stvar. Slično je reagovala i Ambasada SAD. Sve u svemu, oni koji poznaju diplomatski govor, mogli bi da prepoznaju da je Spajić ipak dobio amanet Kvinte za ovu matematiku.
No, samo koji dan nakon što je vlada rekonstruisana, Hrvatska je proglasila Andriju Mandića, Milana Kneževića i Aleksu Bečića nepoželjnima “zbog sistemskog djelovanja na narušavanju dobrosusjedskih odnosa i kontinuiranog zloupotrebljavanja Republike Hrvatske u unutrašnje političke svrhe”. To je račun za Rezoluciju o Jasnovcu. Biće ih, nema sumnje, još. .
Spajić nije pojasnio kako će to Crna Gora evropskim putem ako je tik posle dobijanja IBAR-a, zaradila ozbiljan minus u poglavlju “dobrosusjedski odnosi” zbog odluke o Rezoluciji o Jasenovcu, u koju su ga, kako je to govorio Milan Knežević, iz ZBCG “prijateljski ubijedili”, nakon što je Crna Gora glasala za Rezoluciju UN o Srebrenici. Nije sve u dobroj matematici vlasti i vladanja.
Vandredni izbori u Podgorici.
Nakon što je raspušten podgorički parlament, ove sedmice mogli bi biti raspisani vanredni lokalni izbori.
Za skraćenje mandata glasao je 31 odbornik, jedan glas bio protiv.
Zakonski rok za datum održavanja izbora je od 60 do 100 dana od raspisivanja, a izbori se moraju održati u nedjelju, pa bi tako izlazak na birališta u Glavnom gradu morao biti organizovan od 29. septembra do 27. oktobra.
Raskol u podgoričkom parlamentu produkt je razlaza nekadašnjih dvojice lidera PES-a Jakova Milatovića i Milojka Spajića.
Milatović je ocijenio je da je dobro što je razriješena politička kriza u Glavnom gradu. “Ko je radio dobro biće nagrađen od strane građana. Ko je radio loše biće kažnjen od tih istih građana. Građani će u narednom periodu imati jasan izbor. Na jednoj strani nacionalističko-populistički blok oličen u sadašnjoj Vladi, koja je nastala kao rezultat trulih kompromisa i političke trgovine sitnih partijskih interesa, i čiji su akteri u prethodnom periodu pokazali djelovanje suprotno državnim interesima. Takođe, i blok oko i dalje nereformisane Demokratske partije socijalista. A na drugoj strani će se iskristalisati građanski blok, blok centra, blok pristojne Crne Gore koju podržava najveći broj naših građana”, saopštio je.
PES je Milatovića optužio za saradnju sa DPS-om. “Milatovićevo vlastohleplje i kvislinštvo sa DPS-om će biti kažnjeno na prvim narednim izborima”, poručili su. Mediji istovremeno pišu da bi Bošnjačka stranka mogla biti Spajićev partner i u lokalu.
Milena PEROVIĆ
Komentari
IZDVOJENO
-
BEZBJEDNOST U SAOBRAĆAJU: Vožnja kao javni rizik
-
ODJECI OSLOBAĐAJUĆE PRESUDE U SLUČAJU DRŽAVNI UDAR: Iz sudnice na društvene mreže
-
NP PROKLETIJE I NJEGOVI NEKADAŠNJI ZAŠTITNICI: Ekološki borci, na grantove lovci
-
Pamtim i vrelije noći
-
MUSTAFA CANKA: GUSARSKA REPUBLIKA ULCINJ (VII): U akcije – po talasima
-
I bez pjesnika se može
![](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2024/09/kontejnersko-ostrvo-sirti-kvart-2.jpg)
Suve česme, fekalije teku rijekama, ulice zatrpane smećem uz zapaljene divlje deponije, opasan otpad krišom se prebacuje iz opštine u opštinu i zatrpava na tuđim imanjima… Kada govori o planiranim investicijama u infrastrukturu vlast, uglavnom, nudi vizije budućih autoputeva i brzih cesta
Desetak dana Moračom, praktično od centra Podgorice pa do njenog ušća u Skadarskom jezeru, teče fekalna kanalizacija. Iz gradskog kolektora u rijeku se izliva prečišćena, poluprečišćena i neprečišćena kanalizacija. Novina je da smo, zbog kvara na gradskom kanalizacionom sistemu koji je u međuvremenu otklonjen (kažu), dobili još jedno izvoršite zagađenja kod Vezirovog mosta – uzvodno od centra grada i pristojno posjećenih gradskih plaža. Uz boju vode uz desnu obalu rijeke, o zagađenju svjedoči i nesnosan smrad koji se širi ulicama i bulevarima uz obalu, sve do kružnog toka gdje se račvaju magistrale za Nikšić i Cetinje. Visoke temperature i nizak vodostaj Morače samo su potpomogle da se najnovije zagađenje bolje vidi i osjeti.
Stara je priča: gradski kolektor nije u stanju da prečisti otpadne vode koje u njega doprema postojeći sistem gradske kanalizacije. O gradnji novog, priča se godinama. „Prečišćavanje otpadnih voda je najznačajniji infrastrukturni projekat u istoriji grada, a samo postrojenje najvažniji segment budućeg sistema“, kazao je bivši gradonačelnik Ivan Vuković, sredinom 2022., prilikom potpisivanja ugovora o izgradnji glavnog postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda. Posao je trebalo da počne početkom prošle godine, a EU je do tada izdvojila skoro 33 miliona bespovratnog novca da bi pomogla projekat. Međutim, početak izgradnje (prema prvobitnom planu taj posao bi trebalo da traje 36 mjeseci) neprestano se odlaže zbog protivljenja mještana Botuna. Oni tvrde da će „po cijenu života“ spriječiti izgradnju kolektora u blizini svojih domova i imanja. Prema poslednjim, proljetošnjim, najavama posao je trebalo da počne ovog mjeseca. Izvjesno je da se to neće doseti. Makar do formiranja narednih gradskih vlasti.
„Realizacijom sistema za prečišćavanje otpadnih voda, u vrijednosti od 47,3 miliona eura, biće sačuvane podzemne vode Ćemovskog polja, zetske ravnice, rijeka Morača, a samim tim i vodoizvorište Bolje sestre i Skadarsko jezero“, objašnjavao je prije više od dvije godine tadašnji direktor podgoričkog Vodovoda Filip Makrid. U međuvremenu nije urađeno ništa. Podzemne i nadzemne vode i dalje se zagađuju a cijena budućeg kolektora raste. Od sve priče o novom kolektoru izvjesno je samo jedno: on mora biti napravljen nizvodno od Podgorice.
Zoran RADULOVIĆ
Pročitajte više u štampanom izdanju Monitora od petka 6. avgusta ili na www.novinarnica.net
Komentari
FOKUS
NOSIOCI IZBORNIH LISTA ZA PODGORIČKE IZBORE: Dva lica kampanje
![](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2018/11/monitor-profil-48x48.png)
Objavljeno prije
2 danana
6 Septembra, 2024![](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2024/09/gradski-parlament-min-1.jpg)
Ove političke jeseni, kada je u pitanju predizborna promocija, na cijeni su oni koji u svojim biografijama nemaju samo političke funkcije, već i stručne reference. Nosioci lista i potencijalni budući gradonačelnici/ce nerijetko su ljekari i profesori. No, kampanju uglavnom vode iskusni političari i vlastodršci. Reklama je jedno, život drugo
Izbornoj komisiji Glavnog grada predato je 13 lista za učešće na lokalnim izborima, od kojih je do sada potvrđeno osam. To je saopštio predsjednik komisije Vladimir Filipović. Dvije liste vraćene su na doradu – lista Crnogorska evropska partija – Novak Adžić i Pokret podstanara Podgorica Naš grad – naš dom,. Posljednje tri predate liste još su u obradi.To su liste Bošnjačke stranke na čijem je čelu Edin Tuzović, lista Evropa sad – Demokrate – Još jače – Profesor doktor Saša Mujović i lista koalicije Za Budućnost Podgorice, na čijem je čelu Jelena Bojović Borovinić.
Osam potvrđenih lista su: Demokratska partija socijalista koju predvodi Nermin Abdić, Podgorička lista Andreja Milovića, Stranka evropskog progresa Duška Markovića na čijem je čelu Ilija Mugoša, Evropski savez na čijem je čelu Boris Mugoša, Pokret Preokret Srđana Perića i Pokret Naprijed Vuka Kadića, lista koalicije Za bolju Podgoricu Jakov Milatović koju predvodi Luka Rakčević, kao i Crnogorska građanska akcija Stanka Đuričića.
Nosioci potvrđenih i predatih listi potencijalni su gradonačelnici/ce Podgorice. Centar za ženska prava primijetio je da su samo dvije žene na čelu izbornih listi, iako su partije mahom ispunile kvotu od 40 posto žena na listama. Dosadašnja gradonačelnica Olivera Injac prva je na listi čije je lice za javnost ministar energetke Saša Mujović, a koju su predali PES i Demokrate. Druga žena koja je prva na listi je Jelena Bojović Borovinić dosadašnja je predsjednica Skupštine Glavnog grada. Listu koju Bojović Borovinić vodi čini koalicija – Nova srpska demokratija Andrije Mandića, Demokratska narodna partija Milana Kneževića, Socijalistička narodna partija Vladimira Jokovića, Ujedinjena Crna Gora Gorana Danilovića, Radnička partija Maksima Vučinića, Slobodna Crna Gora Vladislava Dajkovića i Prava Crna Gora Marka Milačića.
Nakon dvije godine njihovog rukovođenja gradom, a nakon pregrupisanja i usitnjavanja političke scene, izglasano je skraćenje mandata lokalnoj Skupštini, što je dovelo do vanrednih izbora, koji će se održati 29. septembra ove godine. PES je potom odlučio da kao lice predizborne kampanje u Podgorici predstavi ministra energetike, iako je prva na listi Injac.
Među nosiocima lista, odnosno potencijalnim budućim gradonačelnicima Podgorice ima i novih lica, koja međutim nastupaju u ime iskusnih i poznatih političkih lidera. Tako je, recimo, na čelu liste nove partije Duška Markovića, bivšeg premijera i dugogodišnji šefa tajne policije, je Ilija Mugoša, magistar ekonomskih nauka i asistent na Univerzitetu Donja Gorica..
“Dokazaćemo da politika ne mora značiti svađe, podmetanja, nepotizam, partijska zapošljavanja. Ljudima je dosta toga. To koči razvoj našeg grada”,kazao je Mugoša na predstavljanju liste. Možda je Mugoša zaboravio da je ljudima toga bilo dosta i onda kada je na izborima 2020. izgubila Demokratska partija socijalista, čiji je Marković bio dvodecenijski visoki funkcioner. Kako god, obećao je drugačiju praksu.
Milena PEROVIĆ
Pročitajte više u štampanom izdanju Monitora od petka 6. avgusta ili na www.novinarnica.net
Komentari
FOKUS
KROĆENJE CIJENA: Poslije turističkih, predizborne marže
![](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2018/11/monitor-profil-48x48.png)
Objavljeno prije
1 sedmicana
30 Augusta, 2024![](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2024/08/5588679_viber-image-20240828-175323498-e1724963461709.jpg)
Proljetošnja akcija Limitirane cijene potrošačima nije donijela pretjeranu korist, ali iz vlade sa puno optimizma najavljuju njenu reprizu. Istovremeno, iz PES-a su Milatoviću poručili da je vanredne izbore u Podgorici raspisao za kraj septembra kako bi građani na izbore izašli prije nego osjete benefite programa ES2
Ranije nego što je to bilo najavljeno, Vlada se ponovo uhvatila u koštac sa (pre)visokim cijenama. Kao i proljetos, i sada je riječ o akciji ograničenja marži za dio osnovnih životnih namirnica – prehrambenih i higijenskih proizvoda. U odnosu na kampanju Limitirane cijene ograničenje marži ostalo je isto (do 10, odnosno 15 odsto u veletrgovinama i maloprodaji) ali je popis proizvoda proširen sa 43 na 66. Vladina odluka stupa na snagu osmog dana nakon objavljivanja u Službenom listu.
„Sada očekujemo da se ova odluka sprovede“, poručio je potpredsjednik Vlade i ministar ekonomskog razvoja Nik Đeljošaj, uz konstataciju da bi „bilo dobro“ da trgovci u radnjama obilježe proizvode sa limitiranom maržom, iako im Vlada tu obavezu ne može nametnuti svojom odlukom. „Odluka se ne odnosi na male trgovine (ako ukupna površina svih radnji istog vlasnika ne prelazi 600 kvadratnih metara – prim. Monitora), a važiće do 31. januara 2025. godine. Nakon primjene odluke očekujem smanjenje cijena, jer na osnovu izvještaja tržišne inspekcije marže su puno veće od onih na koje ćemo da ih limitramo”, pojasnio je Đeljošaj.
Od ministra nijesmo saznali kolike su te trgovačke marže o kojima u Crnoj Gori pričamo već više od godinu. Tom temom nije se bavio ni premijer Milojko Spajić. Njemu je prioritet bio da objasni da „inflacija više nije problem, ali jesu visoke cijene proizvoda“. Za to je krivicu prebacio na prethodnike iz Vlade Dritana Abazovića. „Mi radimo na tom naslijeđenom problemu“.
Premijer je početkom avgusta najavljivao da borba sa visokim cijenama slijedi po završetku ljetnje turističke sezone. ,,Mi nismo mogli tokom turističke sezone da sprovodimo taj program zato što nije logično da na neki način iz državnog budžeta dotiramo strance”, objavio je Spajić na društvenoj mreži X. Uz obećanje da „od septembra država neće dozvoliti da divljaju marže u trgovinskim lancima…“.
Sada je pojasnio kako je Vlada požurila s ograničenjem cijena (zapravo trgovačkih marži) prije povećanja plata u oktobru, pokušavajući da spriječe trgovce da pojedu benefite programa Evropa sad 2. „Dakle, građani će sa značajno nižim cijenama da dočekaju povećanje plata i na taj način će biti uvjereni da se standard povećava u kontinuitetu od oktobra pa do kraja mandata ove vlade u naredne tri godine”, poručio je Spajić.
Na nama je da odlučimo da li ovu poruku čitamo kao najavu Vlade koja zna šta i kako radi, ili kao još jedno predizborno obećanje PES-a i njihovih koalicionih partnera. Onih koji, zahvaljujući podjeli resora unutar izvršne vlasti, iz ove akcije mogu izvući neku političku korist pred lokalne izbore u Podgorici, Budvi i Kotoru (a uskoro, možda, i u Beranama i ponovo zaboravljenom Šavniku).
Da malo olakšam. Proljetošnja akcija Limitirane cijene potrošačima nije donijela pretjeranu korist (neke računice kažu da su moguće uštede bile manje od jedan posto vrijednosti potrošačke korpe). Na drugoj strani, iz PES-a su Predsjedniku države već zamjerili da je vanredne izbore u Podgorici raspisao za kraj septembra kako bi građani na izbore izašli prije nego prime plate uvećane zahvaljujući vladinom programu ES2.
Od Vlade nijesmo dobili preciznije podatke o visini trgovačkih marži protiv kojih se ona tako odlučno i uporno bori. Ono što nijesmo dobili od izvršnih vlasti, ni ovih ni prethodnih, pokušali su izračunati pojedini mediji. I ti se nalazi baš i ne uklapaju u ponuđeni scenario.
Tako je portal Bankar.me prošlog septembra objavio poređenje marži u Crnoj Gori sa maržama velikih trgovačkih lanaca u Srbiji, Bosni i Hercergovini, Hrvatskoj i Sloveniji. „Analizirajući bruto profitnu maržu 15 velikih trgovačkih lanaca u Regionu rezultati su pokazali da je najveću maržu u prošloj godini imao Merkator Slovenija i to 29,62 odsto. Veću maržu od najvećeg crnogorskog trgovačkog lanca (Voli, prim. Monitora) imali su Merkator Srbija, Lidl Slovenija, Delhaize Srbija, Domaća trgovina Srbija, Spar Slovenija i Bingo Tuzla. Manju maržu od Volija imali su Konzum plus, Lidl Hrvatska, Spar Hrvatska, Plodine Rijeka, Tommy Split i Konzum Sarajevo“.
Bankar.me je analizirao i cijene 103 najzastupljenija proizvoda u potrošačkoj korpi u šest regionalnih trgovačkih lanaca. „Rezultati su pokazali da su cijene u najvećem crnogorskom trgovačkom lancu Voli veće samo u odnosu na jedan od dva analizirana velika trgovačka lanca u Bosni i Hercegovini, dok su niže nego u analiziranim marketima u Srbiji i Hrvatskoj“.
Priložena tabela sa cijenama analiziranih proizvoda pokazuje kako su one, kod dobrog dijela njih, u međuvremenu značajno porasle. To dijelom demantuje vladine tvrdnje kako se radi o „zetečenom problemu“. I, što je još važnije, pokazuje da alat koga su se prihvatili (ograničenje marži u veletrgovinama i maloprodaji) nije baš efikasan način za obaranje cijena.
Možda bi ideja sa kojom je premijer upoznao javnost takođe početkom avgusta dala bolje rezultate? Spajić je tada, agenciji Mina-biznis, najavio da će Vlada osnovati državno preduzeće koje će biti zaduženo za robne rezerve, ali i za direktnu dostavu građanima osnovnih životnih namirnica iz tih rezervi. “To je održiv način da se borimo protiv visokih cijena. Ograničenje marži će definitivno biti jedna velika pomoć budžetu naših građana, međutim, moramo imati dugoročno održivo rješenje za rast cijena i za stabilizaciju cijena u Crnoj Gori.” Očito da za taj posao treba vremena (uz znanje i novac) koje izvršna vlast sada nema.
Dobili smo akciju Limitirane cijene u nešto obimnijem izdanju. I puno optimizma u njenoj najavi. Drugo je pitanje da li će akcija u ovom obimu i obuhvatu opravdati očekivanja.
Uzmimo za primjer maslinovo ulje. Njegova cijena odavno se uzima kao primjer nesrazmjere između domaćih i stranih trgovina. Mnogo smo puta mogli vidjeti poređenja cijena maslinovog ulja u trgovinama u Podgorici sa onima u Rimu, Madridu, Berlinu… Po pravilu, to je bilo na štetu ovdašnjih potrošača. Zato se i maslinovo ulje, ono najkvalitetnije i u najvećem pakovanju, našlo na listi proizvoda sa ograničenom maržom. Iako to, koliko nas iskustvo uči, neće bitnije uticati na njegovu cijenu.
Postoji i druga strana medalje. Postojeće procjene, iako dosta stare, govore kako su u Crnoj Gori godišnje troši od 0,5 do jednog litra maslinovog ulja po stanovniku. Zato će i ušteda na tom proizvodu, kolika god da je, biti neznatna u krajnjem, mjesečnom ili godišnjem zbiru.
EU prosjek potrošnje maslinovog ulja je 4-6 litara po stanovniku, dok stanovnici Mediterana iz Španije, Grčke ili Italije troše i preko 15 litara ovog ulja godišnje. To kazuje da je u tim zemljama maslinovo ulje zaista osnovna životna namirnica. Za raliku od Crne Gore gdje se na njega gleda kao na luksuz. A to i te kako utiče na cijenu proizvoda: u trgovinama se ne traži mnogo, a oni koji ga traže spremni su da plate. Pride, riječ je o dominantno uvoznom proizvodu. Zašto je to tako, to je neka druga priča. Gotovo identična je priča sa maslacem.
Na drugoj strani imamo mlijeko. Prema prošlogodišnjim podacima sa sajta Svijet statistike (World of statistics) stanovnici Crne Gore su drugi potrošači mlijeka na svijetu, odmah iza Finaca, sa godišnjom potrošnjom od nepunih 350 litara po osobi. Mlijeko je skupo pa je njegova kupovina veliki porodični izdatak. Vlada je svojom odlukom limitirala marže samo uske palete tog proizvoda. Jedna vrsta mlijeka (2,8 posto mliječne masti) u dva pakovanja – tetrapak bez čepa i svježe mlijeko u kesi. Kod jogurta – jedna vrsta i jedno pakovanje.
Ili jabuke. Na Vladinoj listi su samo one najjeftinije koje, inače, stižu tek u poznu jesen. Kod deterdženata je obuhvaćeno samo jedno od 5-10 različitih vrsta pakovanja…
Opet, neko će nešto uštedjeti. To ne znači da je problem riješen. Prava borba za standard potrošača i razumne cijene u trgovinama počinje od proizvodnje. Domaće a ne uvozne. Da su trgovačke marže jedini ili makar dominantan problem, međunarodna konkurencija bi to već registrovala i pokušala da uplivom na crnogorsko tržište ostvari ekstra profit. Mi smo, iz nekih razloga, imali situaciju da su strane kompanije prodavale svoje ovdašnje trgovačke biznise i odlazile iz Crne Gore.
Uz priču o trgovačkim maržama valjalo bi razmiliti i o onoj političkoj. Vlada sa 30 + ministara i potpredsjednika, parlament sa predsjednikom i pet potpedsjednika, a svi oni imaju šefove kabineta, savjetnike, pomoćnike, sekretare, vozače… I sve to neko treba da plati, a najveća stavka na prihodnoj strani države je naplata PDV-a. Najvećim dijelom iz trgovina.
Otud se premijer Spajić vajkao da bi ograničenjem cijena tokom sezone država „dotirala“ strance. I zato, kada razmišljamo da li je akcija vlade mogla biti konkretnija i sveobuhvatnija, trebamo imati na umu da veće cijene u trgovinama znače i veće prihode države. A, izbori – oni dođu i prođu.
Zoran RADULOVIĆ
Komentari
Kolumne
![Random image](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2023/06/baneri/mtel38.jpg)
Novi broj
![](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2024/09/Mon1768-korica.jpg)
![](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2024/09/kontejnersko-ostrvo-sirti-kvart-2-80x80.jpg)
INFRASTRUKTURNO SIROMAŠTVO: Samo smeća ne fali
![](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2024/09/gradski-parlament-min-1-80x80.jpg)
NOSIOCI IZBORNIH LISTA ZA PODGORIČKE IZBORE: Dva lica kampanje
![](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2024/09/danilo-saranovic-80x80.jpg)
IZMJENE ZAKONA O UNUTRAŠNJIM POSLOVIMA: MUP će viriti u džepove policajaca
Izdvajamo
-
HORIZONTI3 sedmice
LITIJUMSKI IZAZOVI ZA SRBIJANSKU VLAST: Između dvije vatre
-
Izdvojeno4 sedmice
DESNIČARSKI UDAR U UK: Iznenadni i opasni zaokret
-
INTERVJU4 sedmice
DAMIR SULJEVIĆ, CGO: Nazadujemo u suočavanju sa prošlošću
-
GLEDIŠTE4 sedmice
PAMETNA SPECIJALIZACIJA U CRNOGORSKOJ POLJOPRIVREDI I SELU: Zarobljenici prevaziđene svijesti
-
Izdvojeno4 sedmice
DIO CRNOGORSKE VLASTI U VRTLOGU OLUJE: Uzaludne lekcije devedesetih
-
Izdvojeno4 sedmice
UBISTVO AMERA JAHOVIĆA: Da li je zločin mogao biti spriječen
-
DANAS, SJUTRA3 sedmice
Preglasavanje
-
DANAS, SJUTRA2 sedmice
Računi